Aurinkoenergia sopii yhteen hakelämmityksen kanssa
Työtehoseuran ja Motivan yhteishanke tuotti mukavia tuloksia.
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2022/04/Nettkiva-hakepoltto-e1558506217950.jpg)
Työtehoseuran ja Motivan yhteishanke tuotti mukavia tuloksia.
Aurinkopaneeleita voidaan hyödyntää kannattavasti hakelämmityksen yhteydessä, koska hakelämmitysjärjestelmä kuluttaa sähköä myös kesällä. Aurinkoenergiatekniikka osoittautui varmatoimiseksi, ja sen kannattavuus voidaan varmistaa hyvällä suunnittelulla.
Tulokset saatiin selvityksessä, jossa tarkasteltiin aurinkoenergian hyödyntämistä olemassa olevissa keskisuurissa hakelämpökohteissa. Selvitys on osa TTS Työtehoseuran Auringosta lämpöö -hanketta, johon rahoitus saatiin Marjatta ja Eino Kollin säätiöltä. Motiva on mukana hankkeessa.
”Tavoitteenamme on saada hakelämmittäjille tietoa aurinkoenergian eduista ja edistää aurinkoenergian käyttöönottoa. Hintojen alentuminen on lisännyt myös lämpöyrittäjien ja muiden hakelämmittäjien kiinnostusta aurinkoenergiatekniikkaan”, toteaa selvityksen tehnyt asiantuntija Jukka Korri Työtehoseurasta.
Selvitystyö perustui käyttökokemushaastatteluihin sekä tuotanto- ja kustannusdatan analysointiin. Korrin mukaan investointien taustalla vaikuttivat sekä taloudelliset syyt että kestävyysasiat.
”Käyttökokemushaastatteluissa korostui, että huolellinen suunnittelutyö on merkittävässä roolissa kannattavuuden varmistamisessa. Yritysryhmähankkeet koettiin niin ikään toimivaksi ratkaisuksi investointien toteuttamisessa”, Korri lisää.
”Toivottavasti tämän selvityksen tulokset rohkaisevat muitakin yrittäjiä uusien aurinkoenergiajärjestelmien tarkasteluun. Erityisesti aurinkolämmön soveltuvuus erilaisiin hybridijärjestelmiin on Suomessa huonosti tunnettu”, sanoo asiantuntija Milja Aarni Motivasta.
Hankkeessa tarkasteltiin sekä aurinkokeräimien että aurinkopaneelien yhdistämismahdollisuuksia hakelämmityksen kanssa. Investointien taloudellista kannattavuutta eri selvityskohteissa tutkittiin vuoden 2018 tuotanto- ja kustannusdatan perusteella, mutta vain aurinkopaneelien investointien kannattavuutta pystyttiin arvioimaan.
Kolme aurinkopaneelikohdetta, joista riittävä määrä tietoja oli saatavilla, tarjosivat omistajilleen yli viiden prosentin sisäisen korkokannan tehdyillä perusoletuksilla.
Rohkaisevia kokemuksia
Aurinkoenergiaratkaisuihin investoineet yritykset olivat haastatteluiden perusteella pääosin tyytyväisiä hankintoihinsa. Erityisesti sähköä tuottavat aurinkopaneelit ovat toimineet moitteettomasti. Haastattelujen toteuttamisen aikaan laitteet olivat olleet toiminnassa runsaasta vuodesta vajaaseen kahteen vuoteen kohteen mukaan. Hyvät käyttökokemukset kuvaavat siis vasta laitteiden alkutaivalta.
Yritysten aurinkopaneeli- ja keräininvestoinneissa painoivat sekä taloudelliset että ekologiset syyt. Paneelikohteissa yritykset halusivat pienentää ulkopuolelta ostetun sähkön määrää sekä tuottaa sähköä kestävällä tavalla.
Useammassa yrityskohteessa investointia ei nähty varsinaisena talousinvestointina, vaan rinnalla vaikuttivat vahvasti myös imagosyyt ja halu pysyä mukana kehityksessä. Aurinkokeräimiin investoinut yrityskohde haki lisäksi ratkaisua hakelämpölaitoksen kesäajan hajuongelmaan.
Vaikka yritysten edustajilla oli vakaa näkemys, että aurinkoenergiainvestointi tuo imagohyötyä heidän liiketoimintaansa, useimmat toimijat eivät silti olleet tuoneet asiaa esille myynti- tai markkinointitoimissaan.
Haastatteluissa korostui huolellisen suunnittelun tärkeys. Laitteistoihin ja eri toteutustapoihin suositeltiin perehtymään itse, mutta varsinainen suunnittelutyö kehotettiin antamaan alan ammattilaisille.
Tarkastelussa olleet Pohjois-Karjalan aurinkopaneelikohteet oli kaikki toteutettu osana Karelia-ammattikorkeakoulun koordinoiman yritysryhmähankkeen yhteishankintaa. Tätä toimintamallia haastateltavat suosittelivat varauksetta.
Haastateltavat olivat aktiivisesti seuranneet aurinkoenergian tuotantolukuja, mutta valtaosa heistä ei ollut enää investoinnin toteutumisen jälkeen arvioinut tarkemmin sen kannattavuutta. Pohjois-Karjalassa sähköntuotannon kerrottiin runsaslumisen alkukevään olleen tuotannollisesti odotettua heikompi ja paikoin myös runsaan siitepölyn määrän heikentäneen tuotantoa kesällä. Rauman paneelikohteen tuottaman sähkön määrä oli puolestaan ylittänyt odotukset selvästi.
Selvityksessä mukana olleet kohteet on esitelty TTS:n verkkosivuilla ja laajemman raportin voit ladata kokonaisuudessaan täältä.
Lue lisää
Katso kaikki![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/nainen-tyomaalla-635x423.jpg)
Sukupuolten epätasa-arvo ja syrjintä rakennusalalla paljastuu selvin luvuin
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/Talotekniikka-lehti-4-2024-Kuvassa-Rene-Helenius-25.4.2024-Mikkeli-Kuva-Anna-Katri-Hanninen1-635x423.jpg)
Kaloriset materiaalit rakennuksen jäähdytyksessä – ”Teknologia mahdollistaisi ensimmäisten täysin hiilineutraalien lämpöpumppujen kehittämisen”
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/Julie-Beaufils-Kuva_-Maria-Heinola-635x523.jpg)