Suomen paras putkiasentaja Viljami Turve on ”tekijätyyppi”
Opiskelija Viljami Turve voitti toukokuussa putkiasennuksen Taitaja2023 Espoo -tapahtumassa kultaa ja valittiin lisäksi Taitajien Taitajaksi.
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2023/08/taitajien_taitaja_03-1920x1280.jpg)
Työsalin neljässä loosissa on keskitytty uusiutuviin energiamuotoihin. Kuva: Rami Marjamäki.
Viljami Turve hymyilee vienosti Tredun Kangasalan toimipisteen putkiasentajien työsalissa, kun tapaamme hänen opinahjossaan. ”Tekijätyyppi”, hän kommentoi heti haastattelun alkuun.
Opiskelija Viljami Turve voitti toukokuussa putkiasennuksen Taitaja2023 Espoo -tapahtumassa kultaa ja valittiin lisäksi Taitajien Taitajaksi.
– No kyllähän se kieltämättä erikoiselta tuntui, kun kävin katsomassa Helsingin Sanomia äitini soitettua ja kerrottua, että pääsin lehden pääkirjoitukseen. En ole luonteeltani kovin kilpailuhenkinen, mutta olen toki ylpeä voidessani sanoa olevani tällä hetkellä Suomen paras putkimies, tuore voittaja sanoo.
”Lahjakas, hahmottaa hyvin isot kokonaisuudet, positiivinen asenne.”
Turve ei haaveillut pienenä poikana putkiasentajan työstä.
– Kävin lukiota kaksi vuotta, kun peruskoulun jälkeen ei vielä ollut oikein ajatusta siitä, mitä haluaisin tehdä työkseni. Lähdin sitten jossain kohtaa selailemaan opetustarjontaa. Mielessä oli opiskella jotain teknistä ja tarkastelin sähkö-, auto-, rakennusalojen koulutuksia. Putkialaan päädyin siksi, että ajattelin, että siinä työssä saa tehdä käsillä. Olen kasvanut maaseudulla ja pienestä pitäen olen pitänyt käsillä tekemisestä.
Opettaja kannusti kilpailuun
Turve kertoo, että kilpailun voittaminen ja Taitajien Taitajaksi valinta on rikkonut tutut rutiinit. Esilläolo ja huomio ovat tuntuneet 19–vuotiaan nuorukaisen mielestä hurjalta.
– Taitaja-kilpailuun lähdin opettajan kannustamana. Tänä vuonna osallistuin kilpailuun toisen kerran. Viime vuonna sijoituin toiseksi.
Turve valmistui putkiasentajan ammattiin toukokuussa kahden vuoden opintojen jälkeen. Opintoja nopeutti pohjalla olleet lukio-opinnot, joilla sai korvattua yhteisiä tutkinnon osia. Turve on edennyt opinnoissaan muutenkin tavallista nopeammin.
– Lahjakas, hahmottaa hyvin isot kokonaisuudet, positiivinen asenne, tarkka, utelias ja oma-aloitteinen, paikalla oleva opettaja Tommi Mäntylä luettelee Turpeen ominaisuuksia.
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2023/08/taitajien_taitaja_08-1024x683.jpg)
Työ löytyi kilpailun avulla
Kilpailutoiminnasta on ollut Turpeelle konkreettista hyötyä. Viime vuoden kilpailutapahtumasta löytyi kesätyö ja tämän hetkinen vakituinen työpaikka.
– Viime vuoden finaaleja oli seuraamassa Oulun LVI-Pitkälän Jouko Pietilä ja Jari Pitkälä paikan päällä ja he tulivat kysymään minulta kilpailun päätyttyä, haluaisinko mennä Pirkanmaan LVI-Pitkälälle kesätöihin. Aloitin siellä muutaman viikon kuluttua ja sillä tiellä olen edelleen.
Kilpailussa on aikaa tehtävälle yhteensä 16 tuntia kolmen päivän aikana.
– Tänä vuonna tehtävänä oli kytkeä maalämpöpumppu ja laittaa se toimintakuntoon. Lisäksi käyttövesi- ja lämmitysjärjestelmiin liittyviä asennuksia sekä kalusteiden asentamista.
Pisteet lasketaan jokaisen päivän päätteeksi, ja sijoitus muodostuu pisteiden yhteissummasta.
– Turpeen arvioinnissa oli lähes täydet pisteet ja putkiasennuksen kultamitalistina hänet esiteltiin Taitajien Taitaja -kilpailuun, Männistö kertoo ylpeänä suojatistaan.
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2023/08/Unknown-1024x768.jpeg)
Taitajien Taitajaksi valitaan vuosittain kultamitalisti, joka on kilpailun aikana osoittanut olevansa ylpeä omasta osaamisestaan ja ammatistaan. Valittu henkilö toimii Taitaja-kilpailujen ja ammatillisen koulutuksen edustajana aina seuraavan vuoden Taitaja-kilpailuihin saakka.Turve edustaa Taitaja-kilpailuja ja ammatillista koulutusta Taitaja2024 Kuopio -tapahtumaan saakka. Palkinnoksi hän sai käyttöönsä täyssähköisen C40-malllin Volvon.
Amikselle arvostusta
Mäntylä viihtyy työssään opettajana, mutta mielen päällä on asioita, jotka soisivat saada enemmän huomiota.
– Koulumaailma, yrityselämä ja laitevalmistajat pitäisi saada puhaltamaan yhteen hiileen paremmin siltä osin, että saisimme sponsorointeja materiaalihankintoihin. Putkiasennuksen harjoittelutyössä materiaaleihin kuluva rahamäärä per opiskelija voi olla tuhatkin euroa yhden harjoitustyön osalta. Meidän pitää pysytellä aallonharjalla ja saada yhteistyökumppaneita tuomaan innovaatioita meille.
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2023/08/Unknown-2-kopio-1024x788.jpeg)
Henkilöresursseista on pulaa. Opiskelijoiden tueksi tarvittaisiin apukäsiä.
– Yhtä 20 opiskelijan ryhmää kohden on käytännössä yksi aikuinen, toki erityisopettajat ja ammatillinen ohjaaja ovat apuna. Jokaisessa ryhmässä on opiskelijoita, joilla on opiskeluun ja oppimiseen liittyviä haasteita. Eritysopettajan rooli on auttaa yhteisissä aineissa ja ammatillinen ohjaaja on työsalissa auttamassa.
Mäntylä sanoo, että hän haluaa nähdä jokaisen opiskelijan persoonana ja antaa opetusta yksilöllisesti.
– Nämä nuoret eivät ole valmiita ammattilaisia, kun he koulun penkiltä lähtevät. Oppiminen jatkuu työelämässä ja näinhän sen kuuluu ollakin. Toivoisin, että heidät nähtäisiin myös ensimmäisessä työpaikassa yksilöinä ja muistettaisiin se, että nuori on työuransa alussa.
Mäntylä lisää, että työpaikan ohjaajalla on todella iso rooli, kun puhutaan nuorista 16–18-vuotiaista opiskelijoista.
– Meilläkin on erilaisia yrityksiä yhteistyökumppaneina ja aina toiveet ja tarpeet eivät kohtaa. Meidän tehtävä koulussa on varmistaa, että perustaidot ovat niin hyvät, että opiskelijat voivat siirtyä työelämään. Opinnot sisältävät pitkät työssäoppimisjaksot, jotka toimivat yleensä hyvin myös siltä kantilta, että opiskelija voi tutustua työnantajaan rauhassa ja toisin päin. Parhaassa tapauksessa nuori saa ensimmäisen alan työpaikkansa harjoittelun avulla.
Negatiivinen puhe pois
Mäntylä painottaa, että negatiivinen puheenparsi alan ammattilaisten kesken saisi jäädä vähemmälle.
– Toivoisin arvostusta ja kunnioitusta myös alan sisällä. Aina voi olla yksittäisiä henkilöitä, jotka hölmöilevät, mutta kaikkien leimaaminen sillä perusteella on turhaa. Toki asenteen työntekoa kohtaan pitää olla kunnossa. Takana on kaksi koronavuotta. Jos ne eivät näkyisi millään tavalla opiskelijoiden taidoissa, niin voisimme lopettaa koko koulujärjestelmän. Korona-aikana monet perustaidot jäivät harjoittelematta. Esimerkiksi hitsaamista ei voi oppia etänä.
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2023/08/taitajien_taitaja_06-683x1024.jpg)
Männistö sanoo, että odottaa hieman kauhulla uuden hallituksen esityksiä.
– Vaikka taas luvattiin, että koulutuksesta ei leikata, mutta jos päätetäänkin leikata, niin emme voi sille sitten yhtään mitään. Toivon todella, että lupaukset pidetään ja opetuksesta ei leikata.
Kahtiajakautuneesta ajattelumallista pitäisi Männistön mielestä päästä eroon.
– Se aiheuttaa täällä meillä vähän närää, että Taitajat-kilpailu saa hyvin vähän huomiota mediassa verrattuna ylioppilaisiin. Helsingin Sanomilta oli todella hieno teko nostaa Turve Taitajien Taitajana pääkirjoitukseen viime kuussa.
Töissä menee hyvin
Työelämässä Turve on viihtynyt erittäin hyvin.
– Työporukka on mukava, ja joustoa on puolin ja toisin. Yrityksessä on auttavainen ilmapiiri, apua saa aina kun tarvitsee. Työporukka on vastaanottanut minut todella hyvin ja se on vaikuttanut varmasti paljon minun kohdallani. Ja se, että yritys on uusi; tällä hetkellä meitä on noin kymmenen, minä olin yrityksen kolmas työntekijä, kun aloitin.
Turve kokee saaneensa hyvää opetusta koulussa. Hän on pitänyt siitä, että opinnoissa saa keskittyä kunnolla yhteen asiaan.
– Kaikki työt, mitä on tullut tähän mennessä eteen työelämässä, ovat olleet sellaisia, että olen niihin päässyt tutustumaan koulussa. Ei ole kertaakaan töissä tullut sellaista tunnetta, että en tietäisi yhtään mistä puhutaan.
Ala näyttää nuoren silmin hyvältä. Töitä todennäköisesti riittää, sillä alalla on työtilanne hyvä.
– Mielestäni putkiasentajan työ on vaativaa ja haastavaa, mutta palkitsevaa. Pidän siitä, että oman työn jäljen näkee usein nopeastikin.
Mieluisaksi työtehtäväksi Turve mainitsee lämpöpumpun putkittamisen.
– Se on sopivan nopeatempoista työtä.
Turve on tammikuusta lähtien työskennellyt kerrostalon saneeraustyömaalla käyttövesien uusimisen parissa.
– Jos yritykselle on tullut kesken projektin mielenkiintoisin keikkoja, missä pystynyt oppimaan jotain uutta, niin niille olen päässyt hyppäämään joustavasti mukaan.
Työnantaja on ollut tyytyväinen Turpeen työpanokseen.
– Tästä projektista tuli hyvää palautetta ja varmasti tämän kaltaisia töitä tulee enemmänkin.
Ala näyttää nuoren silmin hyvältä.
Jatko-opinnot eivät ole tällä hetkellä Taitajien Taitajan mielessä.
– Tammikuussa menen armeijaan, siihen asti elän aika lailla hetkessä. Armeijan jälkeen varmasti pohdin pidemmin, mihin suuntaan tulevaisuudessa. Olen mielessäni käynyt vaihtoehtoja läpi, mutta sen enempää en ole asiaa edistänyt vielä, Turve päättää.
Lue lisää
Katso kaikki![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/nainen-tyomaalla-635x423.jpg)
Sukupuolten epätasa-arvo ja syrjintä rakennusalalla paljastuu selvin luvuin
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/Talotekniikka-lehti-4-2024-Kuvassa-Rene-Helenius-25.4.2024-Mikkeli-Kuva-Anna-Katri-Hanninen1-635x423.jpg)
Kaloriset materiaalit rakennuksen jäähdytyksessä – ”Teknologia mahdollistaisi ensimmäisten täysin hiilineutraalien lämpöpumppujen kehittämisen”
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/Julie-Beaufils-Kuva_-Maria-Heinola-635x523.jpg)