Korjaus alentaa radonpitoisuutta jopa yli 90 %
Stukin selvityksessä joka kolmannessa radonimurissa havaittiin haitallisen paljon jäätä.
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2022/04/radioaktiivinen.png)
Stukin joulukuussa valmistuneen selvityksen mukaan radonputkiston aktivointi eli radonputkistoon asennettavan huippuimurin käyttöönotto on tehokkain radonkorjausmenetelmä. Se alentaa radonpitoisuutta keskimäärin 75–94 prosenttia, parhaimmillaan yli 99 prosenttia.
Radonkorjausmenetelmien tehokkuus -selvityksessä tutkittiin eri korjausmenetelmien vaikutusta asuntojen sisäilman radonpitoisuuteen kyselyn avulla. Tavoitteena oli hankkia yksityiskohtaista tietoa 2000-luvulla tehdyistä radonkorjauksista. Kyselyn tuloksia hyödynnetään radonkorjausten ohjeistuksen ja koulutusmateriaalin kehittämisessä.
”Useissa korjauskohteissa pelkkä radonputkiston aktivointi riittää radonkorjaukseksi”, kiteyttää Olli Holmgren.
Jos radonputkistoa ei ole asennettu, lattian alle tehtyyn imukuoppaan yhdistetty radonimuri ja karkeilla hiekka- ja soramailla radonkaivo ovat seuraavaksi tehokkaimpia radonkorjausmenetelmiä.
”Näitä kannattaa käyttää ensisijaisina korjausmenetelminä. Toki myös ilmanvaihdon tulee aina toimia riittävän hyvin ja sitä tulee käyttää oikein. Tiivistämisiä sen sijaan kannattaa käyttää vain tarkoin harkituissa tilanteissa, koska sillä saavutetut radonpitoisuuden alenemat ovat yleensä jääneet pieniksi”, Holmgren summaa.
Selvityksessä nousi esille etenkin yksi korjauksiin liittyvä ongelma. Joka kolmannessa radonimurissa oli havaittu haitallisen paljon jäätä. Jos huippuimuriin kertyy niin paljon jäätä, että imuri pysähtyy, nousee asunnon radonpitoisuus takaisin alkuperäiselle korkealle tasolle. Siksi radonimurin toimintaa kannattaa tarkkailla erityisesti pitkien kovien pakkasjaksojen aikana tai jos katolle kertyy paljon lunta.
Radonimurin toimintaa valvovia automaattisia sähköisiä hälytysjärjestelmiä on myös saatavilla. Radonimurin jäätyminen voi johtua muun muassa kosteasta maaperän radonpitoisesta ilmasta tai puutteellisesta lämmöneristyksestä. Jään kertymisen syitä ja seurauksia olisi hyvä tutkia lisää.
Radonkorjausten kustannukset ovat keskimäärin 500 €, jos talon alla on radonputkisto valmiina ja 2400 €, jos putkistoa ei ole. Kustannusten vaihteluväli on varsin suuri kaikilla menetelmillä, joten radonkorjauksen teettäminen yritykseltä kannattaa kilpailuttaa. Radonkorjauksen onnistuminen ja sen pysyvyys kannattaa varmistaa radonpurkkimittauksilla heti korjauksen jälkeen ja myöhemminkin aika ajoin.
Kanta-Hämeessä haastetta
Säteilyturvakeskus (STUK) järjestää 15.2.2017 radonkorjauksia tekeville yrityksille sekä kiinteistöalan ammattilaisille ja viranomaisille maksuttoman radonkorjauskoulutuksen Hämeenlinnassa. Kanta-Hämeen alueella on korjaamatta vielä tuhansia asuntoja, joissa sisäilman radonpitoisuus on liian korkea.
Kanta-Hämeen harjualueet kuuluvat Suomen pahimpiin radonalueisiin. Kanta-Hämeen kunnissa on tähän mennessä mitattu sisäilman radonpitoisuus noin 9000 eli noin 16 prosentissa alueen pientaloasunnoista. Yli kolmanneksessa mitatuista asunnoista on radioaktiivista radonkaasua ollut enemmän kuin 200 becquereliä kuutiometrissä. Vajaassa 14 prosentissa radonpitoisuus on ollut niin korkea, yli 400 becquereliä kuutiometrissä, että asunnot pitäisi ehdottomasti korjata pitoisuuden alentamiseksi.
”Kanta-Hämeen alueella on STUKin arvioiden mukaan korjaamatta vielä yli tuhat asuntoa, joissa radonpitoisuus ylittää enimmäisarvon 400 ja tuhansia asuntoja, joissa ylittyy 200 becquereliä kuutiometrissä. Korjaamiseen on olemassa helppoja ja toimivia tapoja, joita nyt järjestettävässä koulutuksessa käydään läpi”, kertoo tarkastaja Olli Holmgren STUKin radon ja terveys -laboratoriosta.
Radonkorjauskoulutus on osa Kanta-Hämeen Ilman radonia -kampanjaa. Kampanjassa STUK tarjoaa vielä tammikuun ajan 11 kunnan asukkaille mahdollisuuden tilata radonmittaus kampanjahintaan.
Lue lisää
Katso kaikki![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/nainen-tyomaalla-635x423.jpg)
Sukupuolten epätasa-arvo ja syrjintä rakennusalalla paljastuu selvin luvuin
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/Talotekniikka-lehti-4-2024-Kuvassa-Rene-Helenius-25.4.2024-Mikkeli-Kuva-Anna-Katri-Hanninen1-635x423.jpg)
Kaloriset materiaalit rakennuksen jäähdytyksessä – ”Teknologia mahdollistaisi ensimmäisten täysin hiilineutraalien lämpöpumppujen kehittämisen”
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/Julie-Beaufils-Kuva_-Maria-Heinola-635x523.jpg)