Kotitalousvähennyksen pieneneminen iskisi omakotitaloasujiin – ”Neljä kymmenestä rajoittaisi remonttiaan”
Useampi kuin joka kolmas vähentäisi rakennusprojektiensa määrää, jos kotitalousvähennys pienenee.
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/04/2949858E-BF6F-4697-B53F-DA8DD5F106B8_1_201_a-1920x1338.jpeg)
Kotitalousvähennyksen maksimimäärä oni asunnon perusparannus- ja kunnostustyön osalta 2 250 euroa henkilöltä. Omavastuu on 100 euroa vuodessa henkilöltä. Kuva: Miia Manner
Vähennyksen pieneneminen vaikuttaisi eniten omakotitaloasujien remontointi-intoon, selviää Stark oy:n teettämästä Suomalaiset remontoivat ja rakentavat 2024 selvityksestä.
– Omakotitalossa asuvista yli neljä kymmenestä rajoittaisi remontointiaan kotitalousvähennyksen pienentyessä. Määrä on suuri, kun miettii, kuinka paljon perusparannus- ja kunnostustöitä omakotitalot usein vaativat. Tulos on huolestuttava myös siksi, että Suomessa meillä on paljon korjausvelkaa, Stark Suomen toimitusjohtaja Harri Päiväniemi sanoo Stark oy:n tiedotteessa.
Suomalaisista 16 prosenttia tekisi tai teettäisi remontteja huomattavasti vähemmän ja 19 prosenttia jonkin verran vähemmän, mikäli kotitalousvähennystä päätettäisiin pienentää. Vastaajista 35 prosenttia sanoo, ettei päätös aiheuttaisi remonttien määrään mitään muutosta, ja toiset 16 prosenttia kertoo, ettei kotitalousvähennyksen suuruus vaikuta heidän suunnitelmiinsa. Vähennyksen henkilökohtainen maksimiraja on 3 500 euroa vuodessa, eli pariskunta voi saada vähennystä yhteensä 7 000 euroa, tiedotteessa kerrotaan.
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/04/8b608de0-f391-4664-8a40-b4e27a9f9f24-w_576_h_2000.png)
Hyvätuloiset varovaisimpia
Myös talouden tulot vaikuttavat asenteisiin suurissa määrin. Alle 20 000 euron vuosituloja tienaavassa taloudessa asuvista vastaajista vain hieman yli neljäsosa vähentäisi rakennusprojektien määrää, kun taas yli 100 000 euron talouksissa luku on 17 prosenttiyksikköä korkeampi. Päiväniemen mukaan ero selittyy todennäköisimmin suunniteltujen remonttien laajuudella.
– Voi hyvin olla, että varakkaissa talouksissa myös remontointisuunnitelmat ovat kokoluokaltaan suuria, eli kotitalousvähennyksen vaikutus on merkittävämpi kuin edullisemmissa projekteissa. Vastauksista näkee, kuinka merkittävä vaikutus kotitalousvähennyksellä on tehtyihin remontteihin, Päiväniemi pohtii tiedotteessa.
– Tarvittavien remonttien tekemisessä ajallaan ei ole kyse vain asumisturvallisuudesta ja -mukavuudesta, vaan ne myös ylläpitävät asunnon kuntoa ja jälleenmyyntiarvoa. Tilanteessa, jossa suomalaisten ostovoima on heikentynyt ja rakennusalalla on takanaan vaikeita aikoja, kotitalousvähennyksestä kiinni pitäminen on ensisijaisen tärkeää. Kotitalousvähennys on myös kitkemässä harmaata taloutta, hän jatkaa tiedotteessa.
Stark Suomi Oy:n Suomalaiset remontoivat ja rakentavat 2024 -tutkimuksen tiedonkeruu toteutettiin online-kyselynä Bilendi Oy:n ylläpitämässä M3 Panelissa 9.–15.1.2024. Kohderyhmänä olivat 18–76-vuotiaat suomalaiset, jotka omistavat asunnon. Tutkimuksen otos painotettiin iän, sukupuolen ja asuinalueen mukaan vastaamaan suomalaista väestöä valtakunnallisesti. Tutkimuksen lopulliseen kohderyhmään kuului 1000 vastaajaa.
Lue myös:
Lue lisää
Katso kaikki![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/nainen-tyomaalla-635x423.jpg)
Sukupuolten epätasa-arvo ja syrjintä rakennusalalla paljastuu selvin luvuin
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/Talotekniikka-lehti-4-2024-Kuvassa-Rene-Helenius-25.4.2024-Mikkeli-Kuva-Anna-Katri-Hanninen1-635x423.jpg)
Kaloriset materiaalit rakennuksen jäähdytyksessä – ”Teknologia mahdollistaisi ensimmäisten täysin hiilineutraalien lämpöpumppujen kehittämisen”
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/Julie-Beaufils-Kuva_-Maria-Heinola-635x523.jpg)