Ison Omenan iso pumppuprojekti – ”Laskennallinen energiansäästö liikkuu sadoissa tuhansissa euroissa”
Ison Omenan energiahankkeessa vaihdetaan 171 pumppua kolmessa vaiheessa. Vastuullisuus, toimintavarmuus ja energiansäästö ovat hankkeen johtotähdet.
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/02/Kuva-3a-1920x1280.jpg)
Uudemmissa pumpuissa taajuusmuuntaja on yhdistetty pumppuun. Stratos-giga kestomagneettimoottoripumpun säätöjä tarkastelemassa Thomas Stenius, Vesa Eerola ja Risto Pitkänen. Kuva: Cristian Hallivuori
Cityconin omistama Iso Omena on yksi Espoon suurimmista kiinteistöistä. Matinkylässä sijaitseva kauppakeskus rakennettiin vuonna 2001, laajennusosat valmistuivat vuosina 2016 ja 2017. Hankkeen alkuperäinen idea oli päivittää yli 15 vuotta vanhat pumput, sillä niiden huoltokustannukset olivat kohonneet. Samanaikaisesti korkea energian hinta lisäsi kiinnostusta energiansäästötoimenpiteisiin.
Uusien pumppujen avulla optimoidaan myös kiinteistön energiankulutusta. Kaukolämpöverkostoon liitetyn rakennuksen bruttopinta-ala on noin 270 000 neliömetriä.
– Talon päälle voisi pysäköidä kuusi ruotsinlaivaa, se kuvastaa kokoluokkaa aika konkreettisesti. Kesällä jäähdytetään, talvella lämmitetään ja poistoilmassa oleva energia otetaan talteen ja siirretään takaisin lämmitykseen. Isossa kiinteistössä on paljon talotekniikkaa; nestevirtaamat, verkostot ja piirit ovat valtavia. Vettä ja nesteitä liikkuu paljon jäähdytykseen ja lämmitykseen liittyen, ja se vaatii toimiakseen paljon pumppuja, kertoo Cityconin kiinteistöpäällikkö Thomas Stenius kertoo.
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/02/Kuva-1-1-1024x683.jpg)
Vesa Eerola työskentelee Cityconin valtakunnallisena asiakkuuspäällikkönä Arella. Hän kertoo, että vastaava projekti tehtiin Tampereen Koskikeskuksessa muutamia vuosia sitten yhteistyössä pumppuvalmistaja Wilo oy:n kanssa.
– Onnistuneen projektin innoittamana samaa ehdotettiin Isoon Omenaan. Are toimii projektissa pääurakoitsijana ja vastaa myös kiinteistön ylläpidosta, Eerola sanoo.
Pumppauspuolen asiantuntijuutta
Hankkeen piirissä on yhteensä 171 pumppua. Projekti lähti liikkeelle vuonna 2021 ja ensimmäinen vaihe valmistui syksyllä 2022. Toinen vaihe, joka sisälsi 30 pumppua, valmistui viime vuoden lopussa. Projektin kolmannen vaiheen arvioidaan valmistuvan vuoden 2025 loppuun mennessä.
– Projektissa ei ole kyse pelkästä energiansäästöstä, vaan myös hiilidioksidipäästöjen vähentämisestä.
Wilo aloitti projektin kartoituksella vuonna 2021 tutustumalla kohteeseen, tekemällä energialaskelmat ja laskemalla takaisinmaksuajan. Projektissa ei tehty varsinaista suunnittelua, vaan laskennan perusteella arvioitiin säästöpotentiaalia ja esitettiin Cityconille vaihtoehtoja.
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/02/Kuva-1a-1024x683.jpg)
– Meidän roolimme on ollut tarjota myös asiantuntijuutta pumppauspuolelta ja myös ohjeistusta automaatiolle. Emme ainoastaan toimita pumppuja, vaan teemme myös ehdotuksia virtauksen säätöihin ja siihen, minkälaisia mahdollisuuksia laitteella on. Käytämme Wilo Select -ohjelmistoa joka on avoimesti kenen tahansa käytettävissä, kertoo Wilon asiantuntija Risto Pitkänen.
Wilon huoltopäällikkö Ali Aaltonen mainitsee, että uusi pumpputekniikka on niin paljon energiatehokkaampaa, että takaisinmaksu saadaan lyhyeksi. Laskennallinen energiansäästö lasketaan tässä kohteessa sadoissa tuhansissa euroissa.
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/02/Kuva-4-1-683x1024.jpg)
– Viimeisen 15 vuoden aikana tuotteiden energiatehokkuus on kehittynyt merkittävästi, ja lakisääteiset EU-vaatimukset moottoreiden hyötysuhteelle ovat tiukentuneet. Lisäksi pumpun hydrauliikassa on tapahtunut parannuksia, mikä lisää säästöä.
Aaltonen kertoo, että osassa Wilon tuotesarjoja moottoreiden ja hydrauliikan hyötysuhteet ovat paremmat kuin mitä määräykset velvoittavat, sillä moottoreina käytetään nykyaikaista kestomagneettimoottoria.
– Isossa Omenassa vanhat pumput pyörivät vakionopeudella ilman taajuusmuuttajia. Pelkästään se, että oikea virtaaman säätäminen tapahtuu kierroslukua säätämällä eikä linjasäätöventtiliä kuristamalla, vähentää energiankulutusta. Kun kaikki säädöt vielä optimoidaan, niin saavutetaan lisää säästöjä.
Tällaisessa kiinteistössä ei pidempiä katkoja voi tehdä.
Pumppujen tekninen käyttöikä huomioiden summa kohoaa 4,9 miljoonaan, kun pumppujen käyttöiäksi huomioidaan 15 vuotta, lasketaan inflaatio kolme prosenttia ja energian hinnannousu viisi prosenttia.
– Tämä on laskennallinen, eli tässä ei ole huomioitu järjestelmän säätöä tai automaation muutosten antamaa säästöä, Pitkänen lisää.
Aivot, jotka ohjaavat orkesteria
Stenius sanoo, että pumppukannan kartoituksen jälkeen hankkeeseen haettiin ja saatiin Business Finlandin energiatukea.
– Pumppuihin lisättiin taajuusmuuntajat, jotta voimme ajaa niitä tarpeen mukaan. Vanhat pumput olivat joko päällä tai pois ilman mitään välimuotoa. Kulutus on järjettömän suurta, jos 18 kilowatin pumppu käy täysillä, vaikka tarve olisi vain murto-osaan siitä. Nyt voimme säätää pumppuja portaattomasti ja älykkäästi, sillä pystyimme liittämään pumput automaatioon.
– Kun ilmastointi tarvitsee lämmitystä tai jäähdytystä, niin se pyytää tarpeen mukaan esimerkiksi 10 tai 20 prosenttia, ja pumppu pystyy vastaamaan tarpeeseen, Stenius selventää.
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/02/Kuva-2-683x1024.jpg)
Isossa Omenassa on käytössä Deos-rakennusautomaation ohjelmisto.
– Kun rakennuksen laajennusosat otettiin käyttöön, liitimme koko kiinteistön tähän samaan automaatiojärjestelmään. Deos ohjaa ja valvoo kaikkia taloteknisiä järjestelmiämme. Esimerkiksi, jos parkkihallissa havaitaan paljon autoja ja liikaa pakokaasuja, automaatio reagoi voimistamalla puhaltimia. Tarvitaan lisää lämmitysenergiaa. Tässä vaiheessa lähtee pyyntö ”potkurille”, joka voimistaa puhallinta. Ilmastoinnin lisääminen vaatii enemmän virtaa lämmityspatteriin, joten automaatio antaa käskyn pumppuyksikölle, joka avaa venttiilin lämmönjakokeskuksessa. Tämän kaiken tarkoituksena on ylläpitää tasaiset olosuhteet kaikissa tiloissa. Järjestelmä on aivot, jotka ohjaavat tätä orkesteria.
Kolmessa vaiheessa
Usein jäähdytys- ja lämmitysjärjestelmän pumppujen vaihtoprojektissa kiinteistöön tulee käyttökatkoja. Ison Omenan kaltaisessa kiinteistössä pidempiä katkoja ei voinut tehdä, minkä vuoksi pumput vaihdettiin vaiheittain.
Hankkeen ensimmäisessä vaiheessa vaihdettiin pumput, joissa arvioitiin olevan suurin rikkoutumisen riski.
– Teimme myös kartoituksen pumpuista, jotka ovat aiheuttaneet eniten häiriötä. Siten valitsimme kriittisimmät pumput, Thomas Stenius kertoo.
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/02/Kuva-3b-683x1024.jpg)
Pumppumäärä on niin valtava, että portaittain tehtynä asennukset sujuvat jouhevammin.
Toimintavarmuuden vahvistaminen on ollut hankkeessa tärkeässä roolissa. Sen vuoksi iso osa pumpuista on muutettu tuplapesäpumpuista kahdeksi erilliseksi yksiköksi.
– Eli yksi putki haarautuu kahteen pumppuun. Teimme kahden y-haaran avulla vuorottelusysteemin siten, että kahta konetta voi vuorotella ja säätää tehoa joko ykköspumpulla tai kakkospumpulla. Suuressa tarpeessa käytetään molempia. Toisen pumpun voi huoltaa tai korjata siten, ettei toiminta häiriinny lainkaan.
Kolmas vaihe projektista on vielä edessä.
– Pumppumäärä on niin valtava, että portaittain tehtynä toimitusaika on varmempi, varastointikustannuksia ei synny, ja asennukset sujuvat jouhevasti, Stenius sanoo.
Projektin avulla ei vain säästetä energiaa, vaan samalla pienennetään hiilidioksidipäästöjä, mikä on tärkeä osa Cityconin vastuullisuusstrategiaa.
– Vastuullisuuden näkökulmasta tämä on osa isoa kokonaisuutta. Mitään kiveä ei voi jättää kääntämättä. Saimme pumput taajuusmuuntajien taakse ja lisättyä toimintavarmuutta. Päästöjen pudottaminen on tärkeä osa Cityconin vastullisuusratkaisuja.
Iso Omena on lämmityksen osalta hiilineutraali kauppakeskus. Kaukolämpö on ekolämpöä, joka on tuotettu sataprosenttisesti uusiutuvilla energialähteillä ja hukkalämmöllä. Iso Omena on mukana myös Fortumin kaukolämmön kulutusjoustossa.
Lue lisää
Katso kaikki![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/nainen-tyomaalla-635x423.jpg)
Sukupuolten epätasa-arvo ja syrjintä rakennusalalla paljastuu selvin luvuin
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/Talotekniikka-lehti-4-2024-Kuvassa-Rene-Helenius-25.4.2024-Mikkeli-Kuva-Anna-Katri-Hanninen1-635x423.jpg)
Kaloriset materiaalit rakennuksen jäähdytyksessä – ”Teknologia mahdollistaisi ensimmäisten täysin hiilineutraalien lämpöpumppujen kehittämisen”
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/Julie-Beaufils-Kuva_-Maria-Heinola-635x523.jpg)