Nordbyggissä aloiteltiin maailmanvalloitusta
Ruotsi on lähellä ja suomalaisille vaivaton vientimaa, siksi sieltä onkin hyvä aloittaa ensimmäiset ponnistelut viennin päänavaamiseksi. Myös rakentamisen kulttuuri on hyvin samankaltaista, joskin asenteissa on eroakin.
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2022/04/DSC_0997-e1527245884787.jpg)
Ruotsi on lähellä ja suomalaisille vaivaton vientimaa, siksi sieltä onkin hyvä aloittaa ensimmäiset ponnistelut viennin päänavaamiseksi. Myös rakentamisen kulttuuri on hyvin samankaltaista, joskin asenteissa on eroakin.
Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa joka toinen vuosi järjestettävä rakentamisen ja talotekniikan päätapahtuma Norgbygg ei pettänyt tälläkään kertaa. Lukuisat julkistukset ja kasvava kävijämäärä keräsivät huomiota myös suomalaisille yrityksille.
Melkein 50 000 (48 260) kävijään yltänyt vierailijamäärä tekee tapahtumasta suomalaisillekin alan ihmisille kevään päätapahtuman syksyllä järjestettävän Finnbuildin rinnalla. Messuorganisaation mukaan tapahtuma onkin loppuunmyyty näytteilleasettajien osalta jo vuotta aiemmin.
Myös kansainvälisten osallistujien, niin näytteilleasettajien kuin vieraidenkin osalta, osuus on kasvamaan päin – osin jopa merkittävässä määrin. Näin ollen hyvillä innovaatioilla saa näkyvyyttä muidenkin kuin potentiaalisten ruotsalaisten näyttelyvieraiden silmissä.
Tätä seikkaa ovat useat suomalaiset yritykset käyttäneet menestyksekkäästi astinlautanaan. Niinpä messuilla oli tänäkin vuonna vanhojen konkareiden rinnalla uusia pelureita.
Entiseen tapaan messuilla palkittiin myös alan osaajia ja uusia innovaatioita. Talotekniikka-alan näkökulmasta näistä tärkein on Stora Inneklimatpriset, eli Suuri sisäilmastopalkinto, joka myönnettiin tänä vuonna MidDec Scandinavialle heidän kehittämänsä uuden sisäilman radon-pitoisuutta mittavan anturin ansiosta.
Messinkituotteita Merikarvialta
”Merikarvian LVI-Tuote on messinkisiä putkenosia valmistava perheyritys. Tällä nimellä yritys on toiminut vuodesta 1988 lähtien”, kertoo myyntijohtaja Jouni Ojamo.
”Mutta isäukko on messinkiä valmistanut vuodesta 1968. Eli nyt meillä on tavallaan jo 50-vuotis juhlavuosi meneillään”, Ojamo toteaa.
”Nordbyggiin päätimme tulla, koska Suomessa liittimien valmistus on konekannan vahvistuttua sillä kantilla, että pystymme tulemaan lahden toiselle puolen. Aikaisemmin, kun konekantamme oli pienempää, ei tänne uskaltanut tulla. Kysynnän kasvu olisi voinut yllättää ikävällä tavalla ja olisimme joutuneet myymään ei–oota.”
Merikarvian LVI-Tuotteen vahvuus ovat pienet erät. Jos vastaavaa kysyy Aasiasta, niin ensimmäiseksi kysytään, haluatko kymmenen vai kaksikymmentä tuhatta kappaletta.
”Ruotsissa ei ole tietyissä, erityisesti isommissa tuotteissa, laajaa valmistusta. Sen vuoksi päätimme tulla tänne hakemaan vaikka yhden kappaleen tilaajia. Pienemmissä erissä on meillä paremmat saumat kuin isoissa erissä, suuremmissa erissä on myös kovempi kilpailu.”
”Me voimme valmistaa tuotetta vaikka vain sata kappaletta, ja saamme tehtyä erikoisemmankin kappaleen suhteellisen lyhyessä ajassa. Silloin meillä on tuote, joka menee kaupaksi tai sitten ei. Mutta me voimme taata, että valmistamamme kappaleet eivät rikkoonnu asennusvaiheessa tai muutoinkaan.”
Ojamo painottaa, että heillä on tuotteissaan muun muassa standardiosia vahvemmat seinämät.
”Me luotamme laatuun tinkimättä vahvuuksista. Emmekä lähde nipistämään materiaalista saadaksemme tuotteen valmistuksen halvemmaksi. Ja Ruotsista onkin sitten pieni askel siirtyä rajan yli Norjaan, jossa messinkituotteiden valmistusta on vielä vähemmän.”
Veimartilta Vesivuotovahti ”Suomessa tapahtuu sata vesivahinkoa joka päivä. Se on minusta vähän liikaa. Niinpä rupesimme miettimään, mitä asialle voisi tehdä ja kehitimme vesivuotovahdin”, kertoo Veimart Oy:n toimitusjohtaja ja osakas Martti Jokelainen.
Jokelainen tunnetaan paremmin perustamastaan automaatio- ja energiatehokkuusratkaisuja valmistavasta Oumanista. Mutta myytyään osuutensa yrityksestä ei Jokelainen osannut jäädä paikoilleen, vaan alkoi kehittää uusia innovaatioita. Näin syntyi vesivuotovahti.
”Myin Oumanin pois ja ajattelin, ettei tässä vielä passaa eläkkeelle jäädä. Pari vuotta sitten perustin uuden yrityksen tuoteidean isän, Veijo Laurilan kanssa. Nyt tulin vähän katselemaan, löytyisikö Ruotsista markkinaa suomalaiselle innovaatiolle – ja voisihan täältä löytyäkin.”
Tuotteen valmistuksessa Veimart tekee yhteistyötä Merikarvian LVI-Tuotteen kanssa. Se valmistaa laitteen runko-osat, tekevät siihen liittyvät koneistukset sekä vastaavat rungon osakokoonpanosta.
Veimartin vesivuotovahti poikkeaa aiemmista vuotovahdeista siten, että käyttövesiverkostoon päin magneettiventtiili on aina kiinni, paitsi silloin kun vettä lasketaan. Eli laite toimii käänteisesti.
Kun anturi tunnistaa vedenkäytön, se antaa luvan aukaista venttiilin. Vuotoa se ei tunnista, joten silloin ei venttiilikään avaudu.
Jokelainen aiheuttaa ”vesivuodon”, eli ei-tavanomaista kulutusta jäljittävän tilanteen. Kun lorotamme vettä hiljalleen, laite noteeraa valumisen vuodoksi normaalin vedenkulutuksen sijaan. Vettä ehtii valua puolen desilitran verran, minkä jälkeen veden tulo loppuu kokonaan. Vettä ei saa hanasta vuodon tunnistuksen jälkeen ilman kuittausta.
Kun vettä ei tule hanasta, herää käyttäjä ja toteaa jotakin olevan pielessä. Vuotokohta saattaa olla seinärakenteessa tai välipohjassa, jossain minne silmä ei näe. Näistä muodostuu vesivahinkoja ja äärimmäisessä tapauksessa hometaloja.
Kun vuoto on löydetty, järjestelmä kuitataan ja vedentulo palautuu ennalleen. Toinen asia huomioitava ominaisuus laitteella on, että se on myös kulutusvahti.
”Hyvin usein niin teinit kuin rouvashenkilötkin ”asuvat” suihkussa, ja se on kallein asumismuoto. Tähän voidaan asettaa vedentulolle maksimiaika, eli pisin yhtäjaksoinen keskeytymätön vedentulo, mikä sallitaan. Kun aika täyttyy, vedentulo lakkaa”, Jokelainen kertoo.
Toiminnasta on etua myös dementikoille tai henkilöille, jotka sammuvat suihkuun. Ja se on fiksumpi vaihtoehto kuin asentaa kaksi lattiaviemäriä samaan suihkuun. Ja yhtälailla ominaisuus pysäyttää myös vuotavat wc-kalusteet.
”Tämä paljastaa myös hyvin vähäiset, niin sanotut tippavuodot. Sellaista mittausta on vaikea järjestää, joka havaitsisi hyvin vähäiset vuodot. Meidän logiikkamme on, ettei mitatakaan sitä, vaan me mittaamme normaalin käytön”, Jokelainen huomauttaa.
Lisävarusteena vuotovahdille on tarjolla langaton yksikkö, johon voidaan liittää tulva-antureita, joiden avulla vuoto voidaan paikallistaa. Suomalainen innovaatio on patentoitu Islantia lukuunottamatta kaikissa Pohjoismaissa
Tulvarin tuotteilla potentiaalia
”Tämä on yrityksellemme ensimmäinen kerta Nordbyggissä, ja tähtäimessä on Ruotsin rakennusmarkkinat. Virittelemme vientiä muutenkin myös Norjaan, Saksaan ja muualle Eurooppaan”, kertoo Tulvarissa äskettäin työt aloittanut Tuija Koskela.
Tulvari-tuotteita on myyty yli 15 vuoden ajan. Toimitusjohtaja Esa Karhumaa on vetänyt yritystä vuodesta 2014 lähtien. Koskela on puolestaan ollut yrityksen palveluksessa vasta vajaan vuoden verran, mutta osaa kertoa, että: ”Nämä ovat oikein järkeviä tuotteita, laadukkaita ja sertifioituja.”
”Tuotteitamme kehitetään koko ajan asiakaslähtöisesti. Meillä on noin parisen kymmentä vakiokaukalomallia sekä noin kymmenkunta LVI-keskusmallia. Seinä- ja lattiakeskukset räätälöidään aina asiakkaan toiveen mukaan”, Koskela täsmentää.
Messuilla Tulvarilla oli esillä vakiotuotteita, kuten Tulvari 650, Tulvari 200 ja APK-Laippa. Tulvari 650 avulla lämmönlähde/lämminvesivaraaja voidaan asentaa heti lattiavalun jälkeen, jolloin voidaan unohtaa rakennusaikaiset puhaltimet eikä lämmönlähteen asennus ei ole riippuvainen lattiamateriaalin asennusaikataulusta.
”Tulvari 200 -kaukalolla nopeutetaan jakotukkien asennusta ja putket saadaan järjestykseen jo ennen lattiavalua. Astianpesukoneen tiivistyskappaleeksi Tulvari on ideoinut APK-Laipan, jolla saadaan putken juuret tiiviiksi ja sillä saadaan myös peitettyä kalusteeseen tehtävä iso reikä.”
”Ylipäätään teemme kaikenlaisia vesitoimintojen suojakaukaloita, joilla ennaltaehkäistään vuotoja ja vesivahinkoja. Tuotteidemme avulla helpotetaan vesiputkien asennusta ja varmistetaan turvallinen ja siisti lopputulos”, Koskela painottaa.
Tulvari Oy on jo kartoittanut Euroopassa jonkin verran markkinoita. Rakennustyyli vaihtelee. Ruotsissa kuitenkin tuntuisi olevan potentiaalia Tulvarin tuotteille. Yrityksen tekemien selvitysten mukaan tällaisia tuotteita tarvitaan näillä markkinoille, sillä vastaavia täältä ei löydy.
Pipe-Modul löysi Ruotsin markkinat
Pipe-Modulin kehittämä talotekniikkamoduuli oli tänä vuonna ainoana suomalaisena tuotteena ehdolla vuoden tuoteuutuudeksi Nordbyggissä. Finalistit oli poimittu 70 tuotteen joukosta, joten jo loppukisaan pääsyä voi pitää hyvänä saavutuksena ja osoituksena suomalaisen osaamisen kilpailukyvystä myös kansainvälisillä markkinoilla.
Mikkeliläinen Pipe-Modul oli messuilla yhteisosastolla sastamalaisen Verton kanssa. Yhteistyö tuo näkyvyyttä molemmille, mutta auttaa eritoten Vertoa, joka oli messuilla ensikertalaisena.
”Me olimme jo kuusi vuotta sitten ensimmäistä kertaa Nordbyggissä, mutta varsinaisesti olemme olleet Ruotsissa aktiivisia viimeiset kolme vuotta. Meille on tullut uusi myyntitiimi ja olemme satsanneet vientiin painokkaammin”, kertoo Ruotsin myynnistä vastaava Kim Karlsson.
”Ruotsissa painopisteemme on selkeästi saneerausmarkkinoilla. Vuosina 1965–71-luvuilla rakennetuista Miljon-programin piiriin kuuluvista miljoonasta asunnosta on edelleen 80 prosenttia saneeraamatta, ja se on selkeästi meidän päämarkkinaamme.”
Tällä hetkellä Pipe-Modulilla on jo referenssejä Tukholmassa, Malmössä, Göteborgin seudulla sekä muuallakin Ruotsissa. Ruotsissa bisnes toimii kuitenkin hyvin eri tavalla kuin Suomessa.
”Ruotsissa meillä ei ole suurten rakennusfirmojen kanssa oikeastaan mitään yhteistyötä. Täällä mennään suoraan asiakkaan luo, joita ovat kunnalliset ja yksityiset kiinteistöyhtiöt. He hallinnoivat kiinteistökantaa ja niille myymme meidän tuotteita putkiremonttia varten. Tämä poikkeaa täydellisesti Suomen markkinoista”, Karlsson huomauttaa.
Kun Ruotsissa myydään kunnallisille kiinteistöyhtiöille, Suomessa asiakkaat ovat asunto-osakeyhtiöitä ja markkinointi kohdistuu suunnittelijoihin. Suomessakin on isoja toimijoita – kuten HeKa, Sato ja Kojamo – jotka pitää saada vakuuttuneeksi, mutta usein hankkeet viedään eteenpäin urakoitsijavetoisesti.
Mikkelin tehtaalla myyjänä ja suunnittelijana toimiva Antti Kotajärvi kertoo, että Ruotsin markkinoille ei ole tarvinnut kehittää omia tuotteita. Samoilla mennään kuin Suomessa.
”Pieniä muutoksia on toki jouduttu tekemään esimerkiksi vuotokaukaloihin, jotta ne on saatu ne ruotsalaisten vaatimusten mukaisiksi, mutta muuten ne ovat liki samoja”, Kotajärvi toteaa.
Kun vastaavia tuotteita löytyy muitakin, miten Pipe-Modul erottuu kilpailijoistaan? Kotajärvi painottaa, että toiminta- ja toimitusvarmuuden sekä laadun pitää olla huippuluokkaa.
”Kaikki testit ja rakennusalan vaatimukset olemme läpäisseet. Voimme myös osoittaa, että meillä on näistä kaikista testitulokset. Rakentajan valitessa tavarantoimittajaa on tärkeää, että kaikki vaadittava on oikeasti tehty ja tuote on vaatimusten mukainen.”
Saneeraushankkeista on tullut viimeisen puolentoista vuoden ajan Pipe-Modulille tarjouspyyntöjä enemmän kuin ikinä aiemmin. Näkyy, että rakennusala on lähtenyt nousuun ja saneerattavaa tulee koko ajan lisää.
Vedenmittauksen edelläkävijämaa
Suomessa vedenkulutuksen seuranta ja hallinta on viety todella pitkälle. Vesimittarit täytyy asentaa uusiin asuntoihin ja vanhoihinkin asuntoihin viimeistään saneerauksen yhteydessä.
Ruotsissa veden hinta on sen sijaan paljon edullisempi kuin Suomessa, joten vedenmittaus ei ole ajankohtaista. Toisaalta Ruotsissakin on painetta veden hinnannousuun, ja se on yksi osatekijä energiatehokkuudenparantamisessa., sillä veden kulutus – etenkin lämpimän käyttöveden – korreloi suoraan myös energiakulutukseen.
Vercon Oy:n asiakaspalvelukoordinaattori Nina Barck kertoo, että yritys on ensimmäistä kertaa messuilla haistelemassa vähän tuulia Ruotsin puolella. Tarkoitus on päästä käsiksi markkinoihin.
”Suomessa painopisteemme on nimenomaan saneerauspuolella ja se meitä Ruotsissakin kiinnostaa. Mutta tottakai olemme kiinnostuneet myös uudisrakentamisesta”, jatkaa puolestaan myyntipäällikkö Merja Lindell.
Vaikka Vercon on Suomessa markkinajohtaja sektorillaan, ei tuotekehitystyötä voi koskaan laiminlyödä. Pitkästä kolmen vuosikymmenen varrelle ulottuvasta toiminnasta huolimatta Ruotsi olisi yritykselle silti ensimmäinen vientimaa.
”Meillä on toki ollut maailmalla useita pilottikohteita, esimerkiksi Dubaissa ja Nigeriassa. Sellaisia löytyy taustalta, mutta mitään samanlaista suoraan kyseisille vientimarkkinoille kohdennettua pyrkimystä meillä ei ole aiemmin tehty”, Lindell painottaa.
”Ruotsi on kuitenkin LVI-tekniikan osalta niin lähellä Suomea, että tänne on helppo lähteä. Mutta emmehän me ole pelkästään mittaritoimittaja. Meillähän on esillä myös Vertolive ja uutuutena Vertomobile, helppokäyttöinen vedensäästösovellus veden ja energian säästämiseen”, Lindell kertoo.
”Sillä pyritään saamaan hyötyä nimenomaan loppukäyttäjälle. Sen avulla asukas näkee, kuinka paljon hän vettä kuluttaa ja hän voi samalla laskea, kuinka paljon voisi säästää. Eli se antaa sekä informaatiota että sillä on kulutusta ohjaava vaikutus”, Barck painottaa.
”Minulla on se käsitys, että Ruotsissa ollaan menossa vedenmittauksen suhteen samaan suuntaan kuin Suomessa, mutta me olemme Suomessa olleet edelläkävijöitä tässäkin asiassa. Vesi on niin paljon halvempaa Ruotsissa, että ehkä se jarruttaa kehitystä”, myyntipäällikkö Tapio Rask huomauttaa.
”Selvästi täällä kuitenkin näemme, ettei kiinnostus vedenmittaukseen ole kovin suurta. Suomessa olemme tottuneet kovempaan kiinnostukseen.”
Raskin mukaan tähän saattaa vaikuttaa myös se, että asumisen rakenne on erilainen kuin Suomessa. Ruotsissa ei ole samanlaisia asunto-osakeyhtiöitä kuin Suomessa, eikä täällä isännöintikään toimi samalla tavalla.
”Juuri eilen oli puhetta, ettei täällä edes tunneta sanaa disponent, joka suomeksi tarkoittaa isännöitsijää. Edellä mainittu tarkoittaa sitä, ettei meidän käsittämää taloyhtiömaailmaa ole lainkaan, jolloin meidän pitää löytää sellainen taho tai katto-organisaatio, jonka puoleen voimme kääntyä”, Rask toteaa.
teksti ja kuvat Heikki Heikkonen
Lue lisää
Katso kaikki![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/nainen-tyomaalla-635x423.jpg)
Sukupuolten epätasa-arvo ja syrjintä rakennusalalla paljastuu selvin luvuin
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/Talotekniikka-lehti-4-2024-Kuvassa-Rene-Helenius-25.4.2024-Mikkeli-Kuva-Anna-Katri-Hanninen1-635x423.jpg)
Kaloriset materiaalit rakennuksen jäähdytyksessä – ”Teknologia mahdollistaisi ensimmäisten täysin hiilineutraalien lämpöpumppujen kehittämisen”
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/Julie-Beaufils-Kuva_-Maria-Heinola-635x523.jpg)