Hulppeiden näköalojen Asuntomessut
Tänä vuonna Asuntomessut pidetään Mikkelin upeissa järvimaisemissa. Tarjontaa löytyy upeista lukaaleista tarkan markan konttikoteihin.
Toukokuun puolivälissä Mikkelin Asuntomessujen työmailla pitää pukea kunnolla päälleen. Kevät on myöhässä ja navakka tuuli puhaltelee häijysti Saimaalta aivan rannassa sijaitseville messutonteille. Muutama päivä sitten täällä satoi lunta.
”Osa kohteista on jo aivan valmiina, osaa vähän jännitetään. Mutta kyllä siinä ihmeitä syntyy, kun työmaalla painetaan ympäripyöreitä päiviä”, naureskelee Asuntomessutoimiston tiedottaja Piia Mäkilä.
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2017/06/DSC_5066-kopio.jpg)
Mäkilä kehuu, että Mikkelin messut ovat Asuntomessujen aatelia etenkin aluesuunnittelun saralla, ja alueesta tulee valmistuessaan hyvin kaunis. Kortteleita on neljä ja kaikki ikäryhmät on huomioitu.
”Näillä messuilla halutaan tuoda tekniikkaa esiin. Haluamme näyttää, miten hyvinvointia voi saada aikaan tekniikan avulla”, Mäkilä kertoo.
Tänä vuonna messuilla ei ainakaan suunnitteluvaiheessa ole yhtään A-energialuokan kohdetta, mutta hyvin energiatehokkaita koteja löytyy valikoimasta mukavasti. Talotekniikka-lehti valitsi kolme hyvin erilaista kohdetta, joiden talotekniikka poikkeaa melko lailla toisistaan.
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2017/06/DSC_5248-kopio.jpg)
Kohde 18: Casa WelliKulhossa on monipuolinen tekniikka
Vuokatista Mikkeliin työn perässä muuttanut kuusihenkinen perhe valitsi kodikseen energiatehokkaan ja valoisan järvenrantatalon, jonka pihalla on iso uima-allas.
Timpuri Jari Asikainen kertoo, että Casa WelliKulhon työmaalla ollaan aikataulussa, mutta esimerkiksi rappaukset ovat saaneet odottaa, sillä pakkasta on ollut toukokuussa turhan reippaasti.
”Aluksi meillä oli varsinkin korkojen kanssa haasteita, koska nämä tontit ovat aika viettäviä”, Asikainen kertoo.
Asikainen esittelee rakenteilla olevaa saunaa, josta pääsee suurelle terassille. Saimaan rantaan ei ole montaa metriä, mutta ainakaan talon tuleva asukas ja rakennuttaja Heidi Kelho ei mieli uimaan hyiseen järviveteen. Siksi pihalle tulee uima-allas.
Etupihalla odotteleva tuhatkiloinen lasikuituallas odottaa nostoa talon yli omalle paikalleen. Kyseessä ei ole mikä tahansa pilipali-allas, vaan laadukas suomalainen tuote, joka on varustettu hyvällä vedenpuhdistustekniikalla. Vesiä altaasta ei tarvitse tyhjennellä tai täytellä, talvella sen annetaan jäätyä. Uimasesongin aikaan vesi pysyy mukavan lämpimänä Fairland rapid 5 -ilmalämpöpumpulla.
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2017/06/DSC_4979-kopio.jpg)
Kosteusturvaa
Lämmitys talossa hoituu ilmakiertoisella lattialämmityksellä. Kyseessä on Passiivikivitalojen oma tuote nimeltä Tulilattia, jonka ansiosta huolet kosteusvahingoista pienenevät olennaisesti. Talovalmistaja markkinoikin talokonseptiaan kosteusturvatalona.
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2017/06/DSC_5005-kopio.jpg)
”Kun tutkimme erilaisia vaihtoehtoja, tämä lämmitys tuntui istuvan parhaiten tähän taloon. Kustannuksiltaan sen pitäisi olla laskelmien mukaan hyvin taloudellinen ja energiatehokas”, Kelho kertoo.
Lämpö lattiaan tulee tulisijasta. Klapeja tarvitaan pesään kylminä talvipäivinä kerran vuorokaudessa, muulloin riittää pari kertaa viikossa. Kelhon mielestä on tärkeää, että kaikkea ei ole laskettu asukkaan aktiivisuuden varaan. Jos puita ei voi tai jaksa lisätä tulipesään, lämmityksestä vastaa sähkövastus, eli oma aktiivisuus vaikuttaa suoraan sähkölaskun summaan.
Lisäksi lämpöä syntyy aurinkokeräimillä. Ilmanvaihdon esilämmityksessä ja viilennyksessä auttaa maapiiri. Ilmanvaihtokoneen lämmöntalteenotto on varustettu pyörivällä lämmönvaihtimella ja siinä on erittäin hyvä hyötysuhde.
Neljän lapsen makuuhuoneet sijaitsevat yläkerrassa ja sinne on tuotu Fujitsun ilmalämpöpumppu viilennystä varten.
”Halusimme olla ihan satavarmoja, että täällä saa kesällä yläkerran viileäksi, jotta täällä on miellyttävä nukkua”, Kelho sanoo.
”Arjen helppoutta on myös ABB:n Free@home kodinohjausjärjestelmä. Valaisimet ovat Airamin uutuuksia ja kaikki toteutettu energiatehokkaasti led-tekniikalla”, Kelho listaa.
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2017/06/DSC_5009-kopio.jpg)
Casa WelliKulho
- Pinta-ala 183 m2
- Huoneita 7+k
- Talotehdas: Passiivikivitalot
- E-luku: 110
- Energiatehokkuusluokka: B
- Talotekniikkaa: ilmakiertoinen lattialämmitys, aurinkokeräimet, IV:n esilämmitys ja viilennys maapiirillä, yläkerran viilennys ilmalämpöpumpulla, vesi-ilmalämpöpumppu lämmittää uimala-altaan vettä.
Kohde 24: Katto korkealla
Miten olisi monta metriä korkeat ikkunat, oma kylpyläosasto ja leffateatteri? Tässä talossa on todellakin tilan tuntua. Kaikki huoneet ovat korkeita, kattoon on matkaa vähintään 3,5 metriä. Asuntomessukohde MinunVALOn projektipäällikkö Noora Helle kertoo, että kohteeseen haluttiin mahdollisimman paljon avaruutta ja valoa.
Kohde on MinunLOFT Oy:n avaus pientalomarkkinoilla. Yrityksen peruskodit ovat messukohdetta edullisempia moduuleista rakennettavia teräsrunkotaloja, jotka toimitusjohtaja Maxim Helteen mukaan nousevat tontilleen parissa kuukaudessa.
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2017/06/DSC_5158-kopio.jpg)
”Käyttämämme tekniikka mahdollistaa kustannustehokkaan ratkaisun, johon tavallisella kuluttajalla on varaa”, Maxim Helle sanoo.
Uusi talokonsepti on Noora Helteen mukaan herättänyt ihmisissä kiinnostusta.
”Olennaisin seikka ja mielenkiinnon kohde tuntuu olevan puhdas sisäilma”, hän sanoo.
”Olemme alusta lähtien halunneet ehkäistä homevaurioita”, Helteet kertovat.
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2017/06/DSC_5118-kopio.jpg)
Maalämpöä tiiviiseen taloon
Korkeakattoisessa messukohteessa ilmanvaihdon toteutus on vaatinut enemmän panostusta kuin pientaloissa keskimäärin. Kummassakin kerroksessa on oma ilmanvaihtokoneensa, sillä yläkerran konetta ei haluttu rasittaa alakerran sauna- ja kylpyläosaston ilmalla.
Kohteen LVI-suunnitelmat on laadittu noudattaen VTT:n Terve Talo -sertifikaatin vaatimia sisäilmastotavoitteita. Ilmanvaihdossa vaatimustasona on käytetty S2-sisäilmaluokitusta
”Tässä kohteessa on tavallista kalliimmat järjestelmät, mutta ne ovat todella hyvät. Toisaalta kallista on myös Suomen hometalojen korjaaminen, kun kaikki vauriotalot pitäisi laittaa kuntoon”, Maxim Helle tuumaa.
Talon seinärakenne on todella tiivis. Maxim Helle sanoo, että kohteessa päästään alle passiivienergiatalon tason.
Lämmitysmuodoksi taloon valikoitui maalämpö. Kesäisin pumppua hyödynnetään myös talon viilennyksessä. Molemmissa kerroksissa on viilennystä varten konvektorit.
”Maalämpö on ainoa järkevä ratkaisu tällaiselle kalliopohjaiselle tontille”, Maxim Helle sanoo.
”Kertainvestointina maalämpö on kallis, mutta ajan myötä se on edullisin lämmitysmuoto”, Noora Helle lisää.
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2017/06/DSC_5198-kopio.jpg)
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2017/06/DSC_5193-kopio.jpg)
MinunVALO
- Pinta-ala: 188
- Huoneita: 5
- Rakennuttaja: MinunLOFT-talot
- E-luku: 118 (saattaa alentua)
- Energialuokka: B
- Talotekniikkaa: Maalämpö, kevyttakka, erilliset ilmanvaihtokoneet molemmissa kerroksissa
LUE MYÖS:
Koetalo Opaali rakentuu konteista
Lue lisää
Katso kaikki![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/nainen-tyomaalla-635x423.jpg)
Sukupuolten epätasa-arvo ja syrjintä rakennusalalla paljastuu selvin luvuin
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/Talotekniikka-lehti-4-2024-Kuvassa-Rene-Helenius-25.4.2024-Mikkeli-Kuva-Anna-Katri-Hanninen1-635x423.jpg)
Kaloriset materiaalit rakennuksen jäähdytyksessä – ”Teknologia mahdollistaisi ensimmäisten täysin hiilineutraalien lämpöpumppujen kehittämisen”
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/Julie-Beaufils-Kuva_-Maria-Heinola-635x523.jpg)