LVI-asentaja Mika Malassua motivoi alan suorituskeskeisyys: ”Urakkapuolella omaan palkkaan pystyy vaikuttamaan”
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2023/01/Kuva-3-1920x1280.jpg)
Mika Malassu Kilon alakoulun ja päiväkodin työmaan lämmönjakohuoneessa. Kuva: Cristian Hallivuori
Mika Malassu löysi LVI-alan jo pienenä poikana puuhaillessaan vanhempiensa talon alapohjassa. Enää alapohjahommat eivät Vuoden 2022 LVI-asentajaa niin paljon viehätä, mutta LVI-ala innostaa edelleen. Eniten motivoi se, että urakointipuolella omaan palkkaan pystyy itse vaikuttamaan.
Juttu on julkaistu alun perin marraskuussa 2022 Talotekniikka-lehdessä 8/2022.
Espoon Kiloon rakennettavan alakoulun ja päiväkodin lämmönjakohuoneessa LVI-asentaja Mika Malassu avaa ruskeaa pahvipakkausta. Paketin sisältö on sitä mitä pitikin: anturitaskuja.
− Jes, hienoa! Nämä kun saadaan asennettua paikoilleen, niin saadaan kaukolämmön ensiöpuoli koepainettua.
Seuraavana päivänä edessä on kaukolämpötarkastus. Kaukolämpöjärjestelmän asennukset ovat taskuja vaille valmiit.
− Tarkastuksen jälkeen aletaan täyttää verkostoja, ja toivottavasti ensi viikon puolivälissä meillä olisi jo mökki lämpiämässä, sanoo Malassu.
Aivan yhtä sutjakkaasti ei rakennushanke kokonaisuudessaan ole sujunut. Rakennustyöt alkoivat kesällä 2021 edellisten rakennusten purkutöillä. Talotekniikan osalta ensimmäiset väestönsuojien pohjaviemärit tehtiin marras–joulukuussa.
− Aikataulut olivat pielessä jo silloin. Elementtiasennukset olivat viisi viikkoa myöhässä. Kun koronan vuoksi tehtaita suljettiin kokonaan, se luultavasti viivästytti ihan kaikkea rakennustyömailla, Malassu kertoo.
Viime vuoden lopussa Malassu itse oli vielä kiinni muissa projekteissa. Hän oli aloittanut LVI-asentajana Saipu Oy:ssä syyskuussa, ja urakoita oli ensin Kirkkonummella, sitten Siuntiossa. Kilon työmaalla Malassu aloitti helmikuussa 2022. Silloin elementtiasennuksista oli valmiina noin puolet.
Koronapandemian jälkimainingit vaikeuttavat tekemistä edelleen.
− Kun on komponenttipulaa ja raaka-aineita on vaikea saada ja hinnatkin ovat nousseet, niin täytyy yrittää ennakoida vielä enemmän. Jos saamme tilattua tavaraa ajoissa, niin firma säästää. Esimerkiksi rosteriputket tulivat meille jo puoli vuotta sitten tontille. Nyt hinnat ovat nousseet 40 prosenttia, joten se alkaa jo näkyä projektin kokonaissummassa.
Aikataulujen venyminen on aiheuttanut kiirettä ja epätietoisuutta siitä, mitä tehdään missäkin vaiheessa.
− Välillä soi puhelin enemmän, välillä vähemmän. Ne päivät ovat hyviä, kun se soi vähemmän. Silloin ehtii tehdä asennustöitäkin.
Kunnianhimoa ja tarkkuutta
Malassu toimii Kilon työmaalla kolmihenkisen LVI-asennusryhmän johtajana. Lisäksi tiimiin kuuluu kiireapuna yksi ulkopuolinen aliurakoitsija. Malassu toimii välikätenä työnjohdon ja asentajien välillä. Hän junailee esimerkiksi asennusjärjestyksiä. Tutkii 3D-mallinnuksia. Ohjeistaa asentajia ja kerää heiltä tilauksia. Selvittää juoksevia asioita. Tekee paperihommia. Asentaa.
− Loppujen lopuksi olen vastuussa asennusryhmämme ansaitsemisesta. Yritän pitää kiinni siitä, että pääsemme tekemään omat hommamme mahdollisimman helposti ja nopeasti. Ja seuraan sitä, että asennukset tehdään oikein ja pykälien mukaan.
Haasteista ja kiireestä huolimatta Malassu haluaa tehdä asiat kunnolla. Tämän ovat huomanneet muutkin. Lokakuussa Malassu sai omalta alaltaan merkittävän tunnustuksen, kun hänet valittiin Vuoden 2022 LVI-asentajaksi. Palkintoperusteissa mainitaan muun muassa, että Malassulla on rautainen ammattitaito, hyvät sosiaaliset taidot ja valmius auttaa sairaustapauksissa ja päällekkäisyyksissä. Lisäksi hän on osoittanut ”suurta heittäytymistä suuren uudiskoulukohteen LVI-asennusten nokkamiestehtäviin”. Tunnistaako Malassu itsensä kuvauksesta?
− Olen ehkä pikemminkin kunnianhimoinen, päättäväinen ja tarkka omasta tekemisestäni kuin heittäytyjä. Kyllä tässä toki on vähän venytetty työpäiviä ja tehty myös hommia, jotka ei periaatteessa meille kuulu. Tavallaan siis on heittäydytty, mutta yritän kuitenkin pysyä omissa hommissani.
Omassa työssään Malassua motivoi eniten suorituskeskeisyys. Urakkapuolella omaan palkkaan pystyy itse vaikuttamaan.
− Mitä nopeammin ja tehokkaammin pystyy urakan tekemään, sitä enemmän jää tilipussin pohjalle rahaa.
Myös käsillä tekeminen ja työn monipuolisuus innostavat 30-vuotiasta LVI-asentajaa.
− Pidän siitä, että työ vaatii myös tarkkuutta. Liian pikkutarkkaa se ei kuitenkaan saa olla. Minulla menisi käpy välittömästi jumiin, jos pitäisi sähköasentajien tapaan näperrellä pikkuisten piuhojen kanssa. Isompien putkien asentaminen on paljon kivempaa.
Työtä oppii tekemällä
Kipinä LVI-alaan syttyi jo varhain, alle 10-vuotiaana. 2000-luvun vaihteessa Malassun vanhemmat rakensivat taloa. Rakennustyömaa veti puoleensa pientä poikaa.
− Kun putkiasentaja tuli asentamaan meille pohjaviemäreitä, olin apupoikana alapohjassa. Siitä se innostus lähti. Vaikka alapohjahommat eivät enää mitään herkkua olekaan ja yritän välttää niitä kaikin mahdollisin tavoin, niin silloin se oli kivaa. Pienenä siellä ei edes tarvinnut ryömiä, vaan pystyi melkein seisomaan ja seisaaltaan juoksemaan.
Peruskoulun jälkeen Malassu opiskeli LVI-asentajaksi Luksian ammattiopistossa Lohjalla, josta hän valmistui vuonna 2012. Opinnot olivat sen verran hyvissä ajoin paketissa, että työura alkoi jo opintojen aikana. Viimeiset puoli vuotta opiskeluajasta Malassu kävi päivittäin töissä ja enää satunnaisesti koululla.
Opintojen ja armeijan jälkeen Malassu sai työpaikan silloiselta Lemminkäinen Talotekniikalta. Malassun ensimmäinen urakkatyömaa oli aivan Helsingin ydinkeskustassa, Yrjönkadun ja Lönnrotinkadun kulmassa hotelli Marskin vieressä.
− Ensimmäistä kertaa nokkana olin puolestaan Espoon Karhusuon kouluhankkeessa. Sekä rakennusliike että silloinen työnantajani olivat tyytyväisiä työhöni. Siitä tuli kiva fiilis, että ensimmäinen projektini meni niin nätisti maaliin.
Vaikka ammattikoulussa opitaankin alan perusteet, ei siellä Malassun mukaan opi tekemään töitä. Opinnot ovat pintaraapaisu kaikesta, ja työtä oppii vain tekemällä, sanoo Malassu.
− Kyllä koulun jälkeen on vielä aika noviisi. Kun sieltä siirtyy työelämään, kannattaa asennoitua siihen, että aluksi joutuu tekemään huonompia hommia, kantamaan tavaraa, opettelemaan ja katselemaan sivusta. Lopullinen asentaminen jää aika vähälle alussa. Jos asenne on kohdillaan ja varsinkin jos urakkahommissa asiat hoituvat nopeasti ja oikein, luottamus kasvaa ja pikku hiljaa pystytään antamaan haastavampia tehtäviä.
Näkeekö Vuoden LVI-asentaja mitään parannettavaa omalla alallaan?
− Suunnittelua pitäisi kehittää niin, että työmaalla tehokkuus olisi parempaa. Parasta olisi, että suunnittelutyö jäisi työmaalta pois kokonaan. Silloin me asentajat pystyisimme oikeasti keskittymään vain asennukseen eikä meidän tarvitsisi miettiä, että jos esimerkiksi vedämme putket johonkin, mahtuvatko sinne sitten IV-kanavat tai muuta vastaavaa.
Malassu tuntee olevansa oikealla alalla. Asentajan töitä on tarkoitus tehdä tulevaisuudessakin.
− Sitten jos kroppa ei enää kestä ja lääkäri sanoo, että en voi enää tehdä asennushommia, on varmaan istuuduttava koulun penkille. Mutta se ei kyllä ole suosikkijuttuni. Mielelläni teen asennuksia niin pitkään kuin pystyn.
Kilon alakoulun ja päiväkodin rakennushanke jatkuu vuoteen 2023 asti. YIT:n pääurakoimassa hankkeessa 660 oppilasta ja 168 päiväkotilasta saavat uudet tilat. Talotekniikkatöiden pitäisi olla valmiita kesään 2023 mennessä.
Lämmönjakohuoneessa Mika Malassu asentaa päivän päätteeksi ruskeasta paketista kaivamansa asennustaskut kaukolämpöputkien muhveihin. Sen jälkeen järjestelmä on valmis seuraavan päivän painekokeita ja tarkastusta varten.
Vuoden 2022 LVI-asentajan valitsivat Unidrain Oy, Suomen LVI-liitto SuLVI ry ja Talotekniikka-lehti.
Lue lisää
Katso kaikki![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/nainen-tyomaalla-635x423.jpg)
Sukupuolten epätasa-arvo ja syrjintä rakennusalalla paljastuu selvin luvuin
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/Talotekniikka-lehti-4-2024-Kuvassa-Rene-Helenius-25.4.2024-Mikkeli-Kuva-Anna-Katri-Hanninen1-635x423.jpg)
Kaloriset materiaalit rakennuksen jäähdytyksessä – ”Teknologia mahdollistaisi ensimmäisten täysin hiilineutraalien lämpöpumppujen kehittämisen”
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/Julie-Beaufils-Kuva_-Maria-Heinola-635x523.jpg)