Sähköautojen latauspisteiden tehot kasvavat
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2022/09/Latauspiste-1920x1280.jpg.webp)
Energiavirasto jakoi lähes neljä miljoonaa euroa tukea ajoneuvojen suuritehoisille tasavirtalatauspisteille. Kuva: Jarmo Raninen
Sähköajoneuvot yleistyvät vauhdilla. Samalla kasvaa myös latauspaikkojen, -pisteiden ja -laitteiden määrä. Erityisesti tehokkaimpien latauslaitteiden määrä on kasvussa.
Sähköteknisen Kaupan Liiton (STK) mukaan kiinteistöihin asennettavia sähköautojen latauslaitteita myytiin vuoden 2022 ensimmäisellä puoliskolla 28 prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin.
Ensimmäisellä vuosipuoliskolla myydyt latauslaitteet sisälsivät yhteensä 26 493 latauspistettä. Niistä hidaslatauspisteitä oli 10 907 ja peruslatauspisteitä 15 586. Sekä hidas- että peruslatauspisteiden määrä kasvoi 32 prosenttia edellisvuoden vastaavasta jaksosta.
STK koostaa tilastonsa kaikkiaan 17 sähköteknisen alan valmistaja- ja maahantuojayrityksen myyntiluvuista.
Peruslatauspisteen pistorasia on tyypiltään Type 2, joka on suunniteltu käytettäväksi sähköauton lataukseen. Peruslatauslaitteen teho valitaan tarpeen ja mahdollisuuksien mukaan 3,7–22 kW:n väliltä.
Hidaslatauspisteessä on sähköautokäyttöön tarkoitetun tyypin 2 pistorasian sijaan tavallinen maadoitettu kotitalouspistorasia. Hidaslatauspisteen teho on noin 2–3 kW.
Tehot kasvussa
Peruslatauslaitteiden tehojakauma muuttui merkittävästi verrattuna vuodentakaiseen. STK:n tilaston mukaan maksimiteholtaan 22 kW:n peruslatauslaitteita myytiin nyt 101 prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin. Kaikkien alempitehoisten peruslatauspisteiden (11 kW, 7,4 kW ja 3,7 kW) myyntimäärät laskivat.
STK:ssa arvioidaan, että yksi selitys siirtymälle kohti suuritehoisempia laitteita on ARA:n myöntämä sähköautojen latausinfra-avustus asunto-osakeyhtiöille ja muille asuinrakennuksen omistaville yhteisöille. Vuodesta 2022 lähtien avustusta on myönnetty myös yrityksille ja työpaikoille. Avustus edellyttää valmiutta vähintään 11 kW:n tehoiseen lataukseen.
STK:n tilasto ilmentää etenkin koti- ja työpaikkalatauksen kehitystä. Se valottaa erityisesti taloyhtiöiden ja yritysten vauhtia, jolla ne nyt varustavat kiinteistönsä latauslaitteilla. Tilasto ei sisällä tietoja teholatauslaitteista.
Suuritehoiset latauspisteet saivat tukea
Teholatauslaitteet ovat tyypillisesti latausverkostotoimijoiden ylläpitämiä julkisia latauspisteitä liikenneasemilla ja kauppakeskuksissa.
Sähköinen liikenne ry:n julkaiseman tilannekatsauksen mukaan Suomessa oli kesäkuun lopussa yhteensä 1 726 julkista latauspaikkaa ja niissä 7 264 julkista latauspistettä. Määrät perustuvat latauskartta.fi-palvelun tietoihin. Julkisista latauspisteistä asiointilatauspisteitä oli 6 306 ja suurteho- ja pikalatauspisteitä 958. Asiointilatauspisteiden määrä kasvoi 27 prosenttia edellisvuoden vastaavasta jaksosta ja suurteho- ja pikalatauspisteiden määrä peräti 125 prosenttia.
Julkiset asiointilatauspisteet ovat pääosin peruslatauspisteitä, joissa on Type 2 -pistorasia ja joiden maksimiteho on 22 kW. Suurteho- ja pikalatauspisteissä on useimmiten CCS-pistorasiat, ja niiden lataustehot ovat tyypillisesti 50–350 kW.
Valtio tukee myös julkisen sähköautojen latauspisteverkoston luomista. Elokuussa Energiavirasto jakoi järjestämänsä kilpailutuksen perusteella lähes neljä miljoonaa euroa tukea ajoneuvojen suuritehoisille tasavirtalatauspisteille. Tuki jaettiin 113 toimijalle ja 420 sähköauton suuritehoiselle latauspisteelle.
Myös julkisten latauspisteiden lataustehot ovat kasvaneet merkittävästi viime vuoden kilpailutukseen verrattuna. Energiaviraston näkemyksen mukaan tuen tarve kohdistuu enenevässä määrin yhä suurempitehoiseen lataukseen.
Lähteet: Energiavirasto, Sesko ry, Sähköteknisen Kaupan Liitto ry, Sähköinen liikenne ry
Lue lisää
Katso kaikki![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/nainen-tyomaalla-635x423.jpg)
Sukupuolten epätasa-arvo ja syrjintä rakennusalalla paljastuu selvin luvuin
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/Talotekniikka-lehti-4-2024-Kuvassa-Rene-Helenius-25.4.2024-Mikkeli-Kuva-Anna-Katri-Hanninen1-635x423.jpg.webp)
Kaloriset materiaalit rakennuksen jäähdytyksessä – ”Teknologia mahdollistaisi ensimmäisten täysin hiilineutraalien lämpöpumppujen kehittämisen”
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2024/09/Julie-Beaufils-Kuva_-Maria-Heinola-635x523.jpg.webp)