Tutkimus- ja kehityshankkeiden junailija
Talon energiaratkaisuissa tarvitaan uusia bisnesmalleja, arvioi vuoden alussa Aalto-yliopistossa LVI-tekniikan professorina aloittanut Markku J. Virtanen.
![](https://talotekniikka-lehti.fi/wp-content/uploads/2022/04/DSC_7447-e1521184412912.jpg.webp)
Talon energiaratkaisuissa tarvitaan uusia bisnesmalleja, arvioi vuoden alussa Aalto-yliopistossa LVI-tekniikan professorina aloittanut Markku J. Virtanen.
Markku J. Virtanen kokee, ettei hänen roolinsa LVI-tekniikan Professor of practisena ole niinkään tutkia tai opettaa, tosin niitäkin tehdään. Suurimman osan urastaan hän on tehnyt tutkimus- ja kehitystoiminnan managerointia – eli rakentanut tutkimushankkeita ja lobannut niitä, koonnut projektijoukkoja ja johtanut projekteja. Samalla linjalla hän aikoo myös jatkaa.
”Vahvuutenani on tutkimus- ja kehityshankkeiden junailu tänne. Olin aiemminkin VTT:llä hankkeiden generoija, työni oli saada relevanttia tutkimuskantaa aikaiseksi”, Virtanen kuvaa.
Ennen professorin pestiä Virtanen on muun muassa luotsannut talotekniikan osaamiskeskusta VTT:llä, vetänyt talotekniikan teknologiaohjelmaa Tekesillä, toiminut yrittäjänä, teknologiajohtajana YIT:llä ja toisaalta yliopettajana ammattikorkeakoulussa. Lisäksi hän on ollut dosenttina TKK:ssa ja vierailevana professorina kiinalaisessa yliopistossa.
Käytännössä hankkeiden junailu edellyttää hyviä ideoita, jotta projektit vastaavat ympärillä vellovaan kysyntään. Lisäksi tarvitaan hyviä verkostoja, sillä tutkimushankkeissa on lähes poikkeuksetta mukana yrityksiä ja tutkimusorganisaatioita niin Suomesta kuin maailmalta.
Talosta lähialueille
Talotekniikan opintojen pariin on nyt imua.
”Opinnäytetöistä päätellen opiskelijoita kiinnostavat erilaisten hukkalämpöjen tai ilmaisenergioiden, kuten aurinkolämmön tai muiden uusiutuvien energioiden, hyödyntäminen. Toinen trendi on autokannan sähköistyminen ja asiat, jotka vaikuttavat esimerkiksi parkkihallien ja tunneleiden ilmanvaihtosuunnitteluun”, Virtanen sanoo.
Hän arvioi, että kasvava alue on myös kysyntäjousto – sekä siihen liittyen sähkön, lämmön ja kylmän varastointi sekä mittaus- ja ohjaustietojen hallinta.
”Trendinä on, että tehdään alueellisia lähienergiaratkaisuja, joissa hyödynnetään vaikkapa maaperälämpöä ja maaperäkylmää. Ne kytketään rakennuksiin aluetasolla. On kiinnostava trendi, miten isompi energiainfra liittyy lähienergiaan ja rakennuksiin. Se hakee vasta muotoaan.”
Virtanen näkee, että mikäli rakennuksessa syntyvää hukkalämpöä ei pystytä itse hyödyntämään eikä varastoimaan, lämpöä olisi järkevä viedä rakennuksesta pois.
”Sähköpuolella kaksisuuntaisuuden ajatus on mennyt eteenpäin ja kaksisuuntainen sähkökauppa on jossain määrin realiteetti. Lämpöpuolella siitä lähinnä puhutaan. Suuntaus kuitenkin tarkoittaa, että meidän pitää mennä laajemman infran integrointiin.”
Virtasen mielestä Suomessa olisi tarvetta talotekniikan tohtoreille. ”Muutokset ovat sen sorttisia, että asioita pitää ajatella isommin. Teollisuudessa on paljon integroitavaa ja optimoitavaa.”
Bisnesmallit tärkeitä
Lähialueen energiaratkaisuissa fokus on teknisten ratkaisujen sijaan liiketoimintamalleissa. Käytännössä pitää ratkaista, millaisia liiketoimintamalleja lähienergian ympärille muotoutuu, kuka investoi ja mihin, ja miten asiat saadaan optimoitua.
”Siinä maailmassa vastaan tulee laitejärjestelmien integrointikysymys sekä paljon digitalisaatioon liittyviä asioita. Yhtenä seikkana se, miten mittaustiedon perusteella järjestelmää pystytään ohjaamaan.”
Liiketoimintamallit ovat lähes poikkeuksetta mukana myös tutkimushankkeissa, sillä parhaiden teknisten ratkaisujen lisäksi tarvitaan näkemyksiä siitä, miten ne muutetaan liiketoiminnaksi.
Myös digitalisaatiolla on yhä isompi rooli talojen järjestelmissä, kun dataa murjotaan tiedoksi, jolla ohjataan järjestelmiä. Tiedon avulla käyttäjälle saadaan rakennettua yhä laadukkaampia ja tehokkaampia palveluja, energiatehokkuus paranee ja palveluntarjoajat pystyvät kohdentamaan sekä ajoittamaan palveluitaan.
”Erilaista mitattua dataa on jo hirveästi saatavilla, mutta data ei vielä ole informaatiota. Sitä ei vielä osata hyödyntää fiksulla tavalla niin, että se palvelisi käyttötarkoitusta. Haasteena ovat myös tietoturvakysymykset. Tarvitaan jokin seula, miten talon sisällä olevaa tietoa suodatetaan”, Virtanen sanoo.
KUKA?
Markku J. Virtanen
LVI-tekniikan professori, Aalto-yliopisto
Opettaa talotekniikkaa myös Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulussa tämän kevään ajan tuntiopettajana.
Koulutus: TkT 1993 (Teknillinen korkeakoulu/LVI-tekniikka), TkL 1991 (Teknillinen korkeakoulu/LVI-tekniikka), DI 1984 (Lappeenrannan teknillinen korkeakoulu/Energiatekniikka)
Asuu rakennuttamassaan omakotitalossa Lohjalla.
Perheeseen kuuluu vaimo ja kolme aikuista lasta (sekä kolme lastenlasta)
Harrastaa klapien tekoa mökillä, kävelyä, kitaran ja basson soittoa, intohimona sudokut.
Motto: Virtasessa virtaa riittää!
Teksti ja kuva Outi Airaksinen